Revista presei: Decesul unei tinere în urma unei intervenții chirurgicale face alte victime ale aceluiași spital să vorbească
241 de agenți economici din țară au notificat oficial statul că au fost afectați de calamitățile naturale din acest sezon. Programul guvernamental „Prima Casă plus” poate genera noi scumpiri ale locuințelor. Decesul unei tinere în urma unei intervenții chirurgicale face alte victime ale aceluiași spital să vorbească, iar activitatea psihologilor din Republica Moldova va fi reglementată prin lege. Acestea sunt doar câteva dintre titlurile presei, trecute în revistă de Victoria Colesnic.
![](https://storage.radiomoldova.md/images/20093aac-3d3e-48c0-88f2-b144baef33f9.jpg)
241 de agenți economici din cei circa 9000 din țară au notificat oficial statul că au fost afectați de calamitățile naturale din acest sezon, scrie TV8, cu referire la declarația ministrului Agriculturii Vladimir Bolea, făcută în cadrul unei emisiuni TV. Este vorba de fermierii care au mers la Comisia pentru Situații Excepționale. Informațiile nu sunt finale, iar în săptămânile următoare, cifrele ar putea crește, în condițiile în care raioanele de sud nu au expediat deocamdată rapoartele. Potrivit ministrului, majoritatea agenților economici au fost afectați de grindină și de secetă.
Iar Moldova 1 transmite că o comisie specială parlamentară va identifica măsurile necesare pentru depășirea crizei în domeniul agricol. Potrivit unei hotărâri adoptate de Parlament, în termen de 90 de zile, comisia specială va prezenta un proiect de act normativ și un pachet de măsuri pentru depășirea crizei din domeniul agricol. Cele mai afectate culturi sunt cele de porumb și floarea-soarelui din raioanele Cantemir, Cahul, Basarabeasca și Căușeni. Serviciul Hidrometeorologic de Stat anunță că în Republica Moldova se atestă secetă severă. Temperatura medie a aerului în această perioadă a constituit cu până la 6,3 grade mai ridicată față de normă, ceea ce reprezintă o premieră în întreaga perioadă de observații meteorologice.
Aproape jumătate dintre cetățenii Republicii Moldova susțin că vor o republică prezidențială în care președintele are toată puterea și poartă întreaga răspundere, scrie realitatea.md cu referire la datele sondajului prezentat de IMAS, „Barometrul Socio-Politic – iulie 2024”. Potrivit studiului, 49% dintre respondenți au optat pentru o republică prezidențială, iar 42 % pentru cea parlamentară, cum este în prezent. Sondajul a fost realizat în perioada 8-21 iulie, pe un eșantion de 1.093 de persoane, având o marjă de eroare de plus - minus 3%. Potrivit art. 60 din Constituție, Parlamentul este organul reprezentativ suprem al poporului Republicii Moldova și unica autoritate legislativă a statului.
Perioada electorală pentru alegerile prezidențiale și referendumul republican constituțional din 20 octombrie începe pe data de 1 august, anunță Comisia Electorală Centrală, citată de IPN. Astfel, începând cu această dată și până în ziua în care rezultatele alegerilor vor fi confirmate de către organele competente, furnizorii de servicii media, difuzorii și distribuitorii de publicitate vor fi în drept să difuzeze doar mesaje de interes public aprobate de către CEC. Anterior CEC a stabilit că primirea documentelor pentru înregistrarea blocurilor electorale în scopul desemnării candidaților la alegerile pentru funcția de președinte al Republicii Moldova are loc în perioada 22 iulie-25 august, iar documentele pentru înregistrarea blocurilor electorale pentru referendumul republican constituțional se depun de partidele politice la sediul Comisiei tot din 22 iulie și până la 14 septembrie.
Guvernul Recean toarnă gaz pe foc pe piața imobiliară: Locuințele se pot scumpi și mai mult, scrie Mold-street.com făcând referire la o analiză efectuată de Expert Grup și care spune că programul Prima Casă Plus, inițiat de Guvernul Recean și promovat intens ca unul social, pe lângă beneficiile ce le poate oferi, conține riscuri majore de supraîndatorare a populației, scumpirea locuințelor și ar putea afecta grav și finanțele țării. Autorul analizei Stas Madan, susține că pe lângă aspecte benefice ale proiectului – precum extinderea perioadei maxime a creditului de la 25 la 30 de ani – acesta conține numeroase riscuri pentru potențialii beneficiari, dar și pentru stat. Un risc este majorarea plafonului de la un milion de lei al locuințelor ce pot fi cumpărate prin Prima Casă la 2,5 milioane, care poate provoca o creștere și mai mare a prețurilor pe piața imobiliară. În plus, Guvernul își asumă practic toate riscurile financiare, pe când băncile nimic și pot înregistra doar profit.
Decesul tinerei de 29 de ani face alte victime să vorbească, este titlul unui amplu reportaj publicat de Ziarul de Gardă. Acesta scoate în evidență cazul tinerei decedate la câteva luni după o intervenție chirurgicală efectuată la clinica „Repromed” din Chișinău și care a bulversat societatea. Decesul tinerei face și alte victime sau rude ale acestora să vorbească public despre ce a urmat după operațiile bariatrice. A fost sau nu comis un act de malpraxis? se întreabă publicația. Cât de sigure sunt instituțiile medicale private? Într-un răspuns al spitalului, se spune că starea generală a pacientei era gravă, presupusă a fi determinată de o intoxicație de origine neidentificată. La rândul său, Ministerul Sănătății a emis ordin privind instituirea unei comisii de experți în domeniile vizate, care va examina cazul. Totodată, ministerul anunță că ținerea evidenței cazurilor de erori medicale nu intră în atribuțiile instituției. Detalii, despre acest caz, dar și mărturiile altor victime, găsiți în articol.
Gata cu „așa-numiții specialiști care fac rău oamenilor”. O lege vine să facă ordine în activitatea psihologilor. Radio Europa Liberă are un material despre un proiect de lege înregistrat în Parlament care prevede că, pentru a profesa, psihologii vor trebui să aibă studii universitare în domeniu, să respecte un cod deontologic și vor fi incluși într-un registru unic al psihologilor. „Avem o problemă destul de mare. În comunitate avem așa-ziși psihologi, care au făcut cursuri de 3-4 luni online și se declară psihologi. Alții au făcut doar masterat și se declară psihoterapeuți, dar nu au nicio calificare. Asta are un impact negativ asupra sănătății oamenilor”, a declarat psihologa și psihoterapeuta Daniela Sîmboteanu, una dintre autoarele proiectului. Documentul prevede, în primul rând, ca profesia de psiholog să fie atribuită unui absolvent de la Psihologie cu diplomă de licență, eliberată de instituțiile de învățământ din R. Moldova sau obținute într-un alt stat, recunoscute și echivalate în R. Moldova. Acesta va trebui să își perfecționeze cunoștințele teoretice și practice pe parcursul întregii activități.
Lucrările la Autostrada Unirii vor începe în septembrie și ar urma să fie finalizate în 2030, scrie TVR Moldova. Anunțul a fost făcut de Cătălin Urtoi, fostul consilier al ministrului roman al Transporturilor El a precizat că pe mai multe loturi care au contracte, proiectarea se apropie de final, iar lucrările de execuție vor fi demarate în luna septembrie. De asemenea, podul de la Ungheni are constructor desemnat și urmează semnarea contractului pentru Proiectare + Execuție, după etapa eventualelor contestații. Cu o lungime de 309,08 km Autostrada “Unirii” A8, va lega Moldova de Transilvania, pe ruta Tg. Mureș – Tg. Neamț – Lețcani-Ungheni.
Republica Moldova produce de 4,4 ori mai mult vin decât se consumă, scrie agora.md cu referire la un studiu realizat de iData. Republica Moldova înregistrează o supraproducție de vinuri și se situează pe locul al doilea la nivel global în ceea ce privește auto-suficiența vinicolă. Astfel, țara noastră înregistrează un procent de 443% din producție mai mare față de consum, conform datelor colectate între anii 2018 și 2022. Acest raport este mai mare doar în Chile. La polul opus este Marea Britanie unde se produce doar 1% din necesarul de consum de vinuri. În România există un echilibru relativ între consum și producție, existând un exces de 14% de producție, comparativ cu consumul. Conform raportului Ministerului Agriculturii și Industriei Alimentare, principalele piețe de export pentru vinurile moldovenești sunt România, Polonia, Republica Cehă, SUA și China.